I. Základné informácie	
I.1 Vysoká škola	Prešovská univerzita v Prešove	
I.2 Fakulta	Centrum jazykov a kultúr národnostných menšín - Ústav rómskych štúdii 	
I.3 Miesto poskytovania študijného programu	sídlo	
I.4 Číslo a názov študijného odboru	7656	Učiteľstvo akademických predmetov	
I.5 Názov študijného programu	Učiteľstvo rómskeho jazyka, literatúry a reálií (v kombinácii)	
I.6 Stupeň vysokoškolského štúdia	1.	
I.7 Počet kreditov potrebných na riadne skončenie štúdia príslušného  študijného programu	180	
I.8 Minimálny počet hodín výučby (len v zdravotníckych študijných odboroch)		
I.9 Celkový počet hodín odbornej praxe	30	
I.10 Forma štúdia	denná	áno	externá	áno	
	Denná forma štúdia	Externá forma štúdia	
I.11 Štandardná dĺžka štúdia	3 roky	4 roky	
I.12 Platnosť priznaného práva do			
I.13 Identifikačný kód študijného programu	nový	nový	
I.14 Jazyk, v ktorom sa má študijný program uskutočňovať	1. slovenský, český a rómsky;
2. slovenský, rusínsky a maďarský	1. slovenský, český a rómsky;
2. slovenský, rusínsky a maďarský	
I.15 Udeľovaný akademický titul	Bc.	
I.16 Profesijne orientovaný študijný program	nie	I.17 Spoločný študijný program	nie	
I.18 Typ žiadosti 	Existujúci študijný program	
II. Podklady na vyhodnotenie plnenia jednotlivých kritérií akreditácie	
Úroveň výskumnej činnosti alebo umeleckej činnosti	
Podklady na vyhodnotenie plnenia kritéria KSP-A1	
II.1 Výsledok hodnotenia výskumnej činnosti alebo umeleckej činnosti, do ktorej patrí študijný odbor 		
II.2 Najvýznamnejšie publikované vedecké práce alebo umelecké práce v príslušnom študijnom odbore s uvedením kategórie výstupu. Maximálne päť výstupov.	
1.	A  (AAA) Bernasovský Ivan - Bernasovská Jarmila: Anthropology of Romanies (Gypsies) : auxological and Anthropogenetical Study. Brno : NAUMA, 1999. 197 s. ISBN:	80-86258-05-X 	
2.	A  (AAA) Miňová Monika - Muchacki Mateusz - Portik Milan: Roma child in the information society. Kraków : Wydawnictwo Petrus, 2016. 239 s. ISBN:	978-83-7720-315-6	
3.	B  (AAB) Mušinka Alexander - Škobla Daniel - Hurrle Jakob - Matlovičová Kvetoslava - Kling Jaroslav: Atlas rómskych komunít na Slovensku 2013. Bratislava : Regionálne centrum Rozvojového programu OSN, 2014. 120 s. ISBN: 978-80-89263-18-9	
4.	A  (AAB) Miňová Monika - Šepeľáková Lucia - Bobáková Monika - Portik Milan: Procesy (re)konštrukcie prekonceptov u žiakov z marginalizovaných rómskych komunít. Prešov : Prešovská univerzita v Prešove, Pedagogická fakulta, 2015. 203 s. ISBN:978-80-555-1497-0	
5.	B  (AAB) Matlovič René: Geografia obyvateľstva Slovenska so zreteľom na rómsku minoritu. Prešov : Prešovská univerzita, Fakulta humanitných a prírodných vied, 2005. 332 s. ISBN: 80-8068-348-4	
II.3 Najvýznamnejšie publikované vedecké práce alebo umelecké práce za posledných šesť rokov v príslušnom študijnom odbore s uvedením kategórie výstupu. Maximálne päť výstupov.	
1.	B  (AAA) Miňová Monika - Muchacki Mateusz - Portik Milan: Roma child in the information society. Kraków : Wydawnictwo Petrus, 2016. 239 s. ISBN:	978-83-7720-315-6	
2.	A  (AAB) Mušinka Alexander - Škobla Daniel - Hurrle Jakob - Matlovičová Kvetoslava - Kling Jaroslav: Atlas rómskych komunít na Slovensku 2013. Bratislava : Regionálne centrum Rozvojového programu OSN, 2014. 120 s. ISBN: 978-80-89263-18-9	
3.	B  (AAB) Miňová Monika - Šepeľáková Lucia - Bobáková Monika - Portik Milan: Procesy (re)konštrukcie prekonceptov u žiakov z marginalizovaných rómskych komunít. Prešov : Prešovská univerzita v Prešove, Pedagogická fakulta, 2015. 203 s. ISBN:978-80-555-1497-0	
4.	B  (AAB)  Petrasová Alica  - Porubský Štefan: Vzdelávacie cesty rómskych žiakov zo sociálne znevýhodneného prostredia : správa z výskumu. Bratislava : Nadácia otvorenej spoločnosti - Open Society Foundation, 2013. 95 s. ISBN: 978-80-89571-08-6.	
5.	B  (AAB) Ivana Pirohová - Marek Lukáč - Silvia Lukáčová: Individualizácia edukácie dospelých Rómov z marginalizovaných komunít. Prešov : Prešovská univerzita v Prešove, Fakulta humanitných a prírodných vied, 2016. 221 s. ISBN 978-80-555-1668-4.	
II.4 Najvýznamnejšie získané a úspešne riešené výskumné projekty za posledných  šesť rokov v príslušnom študijnom odbore s vyznačením medzinárodných projektov. Maximálne päť projektov.	
1.	APVV-15-0556 (2016-2020): Štúdium príbuzenských vzťahov v rómskych komunitách Slovenska. Vedúci projektu: prof. RNDr. Ivan Bernasovský, DrSc. CJKNM, URŠ PU. 	
2.	VEGA 1/0751/13 (2013-2015): Hudobnosť Rómov – mýtus a realita. Vedúca projektu: PaedDr. Anna Derevjaniková, PhD. PF PU	
3.	VEGA 1/0084/17 (2017-2019): Koncept vzdelávania dospelých Rómov z marginalizovaných komunít. Vedúca projektu Doc. PhDr. Ivana Pirohová, PhD. FHPV PU	
4.	VEGA 1/0167/14 (2014-2016): Individualizácia edukácie dospelých Rómov z marginalizovaných komunít. Vedúca projektu Doc. PhDr. Ivana Pirohová, PhD. FHPV PU	
5.	KEGA 040PU-4/2014 (2014 – 2015): Procesy (re)konštrukcie prekonceptov u žiakov z marginalizovaných rómskych komunít ako prostriedok postojových zmien v oblasti školského diskurzu. Vedúca projektu PaedDr. Monika Miňová, PhD. PgF PU	
II.5 Výstupy v príslušnom študijnom odbore s najvýznamnejšími ohlasmi a prehľad ohlasov na tieto výstupy. Maximálne päť výstupov a desať najvýznamnejších ohlasov na jeden výstup.	
1.	(AAA) Bernasovský Ivan - Bernasovská Jarmila: Anthropology of Romanies (Gypsies) : auxological and Anthropogenetical Study. Brno : NAUMA, 1999. 197 s.. ISBN: 80-86258-05-X
Ohlasy: 
1.	DROBNÁ, H. et al.: Matka závislá od psychoaktívnych látok a jej novorodenec. II. časť. Situácia na Slovensku. Analýza údajov o matke. In: Alkoholizmus a drogové závislosti, roč. 35, 2000, č. 2, s. 73.
2.	MAČUROVÁ, Ľudmila: Dermatoglyfy Rómov z východného Slovenska. In: Biologické dni. Nitra : Univerzita Konštantína Filozofa, Fakulta prírodných vied, 2002. S. 336.
3.	PAVÚK, Andrej: Vplyv fajčenia na výskyt nízkej pôrodnej hmotnosti u rómskych a nerómskych novorodencov na východnom Slovensku. In: Biologické dni. Nitra : Univerzita Konštantína Filozofa, Fakulta prírodných vied, 2002. S. 346.
4.	PAVÚK, Andrej: Fajčenie ako sociálny a rizikový faktor u tehotných rómskych a nerómskych žien v regióne východného Slovenska. In: Česká antropologie, 51, 2001, s. 52.
5.	BLÁHA, Pavel: Studium tělesného vývoje a pohybové aktivity u romských dětí. In: Česká antropologie, 51, 2001, s. 121.
6.	PORTIK, Milan. Determinanty edukácie rómsych žiakov. 1. vyd. Prešov : PF PU, 2003, s. 170.
7.	BARÁTH, Ladislav - FELIX, Karol. Telesný a pohybový vývoj rómskych detí a ich vzťah k telesnej výchove na Slovensku a v Maďarsku. In Socializácia rómskej mládeže prostredníctvom telesnej výchovy a športu [CD/ROM]. Nitra : UKF, 2004, s. 55.
8.	PORTIK, Milan. Determinanty edukácie rómskych žiakov. 1. vyd. Prešov : Pedagogická fakulta Prešovskej univerzity, 2003, s. 170.
9.	MATLOVIČ, René. Geografia obyvateľstva Slovenska so zretľom na rómsku minoritu. 1. vyd. Prešov : Prešovská univerzita, Fakulta humanitných a prírodných vied, 2005, s. 297.
10.	PAVÚK, Andrej. Porovnanie pôrodných hmotností rómskych a nerómskych donosených novorodencov narodených v rokoch 1968-2001 v regióne východného Slovenska. In Prírodné vedy. Roč. 40 : biológia - ekológia. Prešov : Fakulta humanitných a prírodných vied PU, 2004, s. 15, 19. 	
2.	(AAB) Mušinka Alexander - Škobla Daniel - Hurrle Jakob - Matlovičová Kvetoslava - Kling Jaroslav: Atlas rómskych komunít na Slovensku 2013. Bratislava : Regionálne centrum Rozvojového programu OSN, 2014. 120 s. ISBN: 978-80-89263-18-9
Ohlasy: 
1.	RUSNÁKOVÁ, J., ROCHOVSKÁ, A. Segregácia obyvateľov marginalizovaných rómskych komunít, chudoba a znevýhodnenia súvisiace s priestorovým vylčením. In Geographia Cassoviensis, ISSN 1337-6748. 2014, roč. 8, č. 2, s. 170.
2.	KLIMOVSKÝ, Daniel. Inter-municipal cooperation in Slovakia: the case of regions with highly fragmented municipal structure. Novo mesto : Faculty of organization studies, 2014, s. 191. ISBN 978-961-93688-3-1.
3.	MAŠINDOVÁ, I., ŠOLTÝSOVÁ, A., VARGA, L. et al. MARVELD2 (DFNB49) mutations in the hearing impaired Central European Roma population - Prevalence, clinical impact and the common origin. In PLoS ONE, ISSN 1932-6203. 2015, vol. 10, no. 4, art. no. e0124232.
4.	PAUHOFOVÁ, I., ZELINSKY, T. Regional aspects of income polarization in the Slovak republic. In Politicka ekonomie, ISSN 0032-3233. 2015, vol. 63, no. 6, s. 778-796.
5.	SCHEFFEL, D.Z. Belonging and domesticated ethnicity in Velky Saris, Slovakia. In Romani studies, ISSN 1528-0748. 2015, vol. 25, no. 2, s. 115-149.
6.	NOVOTNY, L., PREGI, L. Changes in ethnic structure of population in the light of recent trends of migration and natural reproduction. In Geographica pannonica, ISSN 0354-8724. 2015, vol. 19, no. 4, s. 194-211.
7.	RUSNÁKOVÁ, J. Economical exclusion and indebtedness as a financial strategy of poor roma households in Slovakia. In Journal of applied economic sciences, ISSN 18436110. 2015, vol. 10, no. 7, s. 1145-1152.
8.	PÉNZES, J., PÁSZTOR, I.Z., PÁLÓCZI, A. Cigányság magyarországon - adatforrások és hátterrük. In Facultates sine finibus : tanulmányok a "Süli-suliból". Debrecen : DIDAKT Kft., 2015, s. 177. ISBN 978-615-5212-35-2.
9.	ANTOŠ, J., ROCHOVSKÁ, A., FILČÁK, R. et al. Politiky súdržnosti a podpora vzdelávania v marginalizovaných v rómskych komunitách: Prípadová štúdia okresu Trebišov. In Geographia Cassoviensis, ISSN 1337-6748. 2015, vol. 9, no. 2, s. 97.
10.	MIŠKOLCI, Jozef. Hľadanie expertného konsenzu o najúčinnejších politikách na inklúziu rómskych detí vo vzdelávaní na Slovensku. In Pedagogika.sk : slovenský časopis pre pedagogické vedy [online], ISSN 1338-0982. 2015 [cit. 2016-05-10], roč. 6, č. 4, s. 257. Dostupný na internete <http://www.casopispedagogika.sk/rocnik-5/daniskova-zuzana-potencialy-a-limity-v-spolocenskovednej-oblasti-primarneho-vzdelavania.html>	
3.	(AAB) Hlebová Bibiána: Rómska literatúra v multikultúrnej a emocionálnej edukácii elementaristov. Prešov : Prešovská univerzita v Prešove, Pedagogická fakulta, 2009. 146 s. ISBN: 978-80-8068-955-1
Ohlasy: 
1.	SKOKANOVÁ ANNA. Rómske dieťa v prostredí základnej školy. In Disputationes scientificae universitatis catholicae in Ružomberok, ISSN 1335-9185. 2009, roč. 9, č. 3, s. 63, 67.
2.	SKOKANOVÁ, Anna. Akceptácia kultúrneho a duchovného dedičstva Rómov vo výchovnom procese rómskych žiakov so špeciálnymi výchovno-vzdelávacími potrebami. In Rodina - subjekt odbornej starostlivosti pomáhajúcich profesií. Kreativita v pomáhaní : zborník príspevkov z medzinárodnej konferencie konanej 8.-9. októbra 2009 v Bratislave. Bratislava : Univerzita Komenského v Bratislave, 2010, s. 48. ISBN 978-80-223-2780-0.
3.	HARČARÍKOVÁ, Petra. Some attributes of Romany literary language. In Sučasni doslidženňa z inozemnoji filolohiji. Vypusk 8 : zbirnyk naukovych prac. Užhorod : TIMPANI, 2010, p. 93. ISBN 978-966-8904-46-2.
4.	RUSŇÁK, Radoslav. Svetová literatúra pre deti a mládež v didaktickej komunikácii. 1. vyd. Prešov : Prešovská univerzita v Prešove, Pedagogická fakulta, Katedra komunikačnej a literárnej výchovy, 2009, s. 175. ISBN 978-80-555-0071-3.
5.	STANISLAVOVÁ, Zuzana et al. Dejiny slovenskej literatúry pre deti a mládež po roku 1960. 1. vyd. Bratislava : Literárne informačné centrum, 2010, s. 129. ISBN 978-80-8119-026-1.
6.	GEJGUŠOVÁ, Ivana. Nové publikace slovenských didaktiků mateřského jazyka a literatury. In Slovo a obraz v komunikaci s dětmi, ISSN 1805-1464. 2012, roč. 2, č. 1, s. 40.
7.	ŽOLNOVÁ, J., SEMANOVÁ, A. Edukácia žiaka so psychosociálnym narušením na základnej škole. Prešov : Vydavateľstvo Prešovskej univerzity, 2016, s. 70. ISBN 978-80-555-1657-8.	
4.	(AAB) Matlovič René: Geografia obyvateľstva Slovenska so zreteľom na rómsku minoritu. Prešov : Prešovská univerzita, Fakulta humanitných a prírodných vied, 2005. 332 s. ISBN: 80-8068-348-4
Ohlasy: 
1.	IŠTOK, Robert. Monografia R. Matloviča syntetizuje poznatky o obyvateľstve Slovenska. In Prešovská univerzita : periodikum akademickej obce Prešovskej univerzity. 2005, roč. 9, č. 4, s. 16.
2.	LAUKO, V., TOLMÁČI, L., DUBCOVÁ, A. Humánna geografia Slovenskej republiky. 1. vyd. Bratislava : Kartprint, 2006, s. 197.
3.	POPJAKOVÁ, Dagmar. Geografia obyvateľstva Slovenska so zreteľom na rómsku minoritu. In Sociológia. 2006, vol. 38, č. 3, s. 267-268.
4.	MLÁDEK, J., KUSENDOVÁ, D., MARENČÁKOVÁ, J. et al. Demografická analýza Slovenska. 1. vyd. Bratislava : Vydavateľstvo UK, 2006, s. 200.
5.	DOLNÁ, Zuzana. The demographic situation of the Roma minority in the micro-region "Stráže". In Folia geographica 14. Prírodné vedy : special issue for the 2th Eugeo congress, Bratislava 2009, ISSN 1336-6157. 2009, roč. 14, p. 81.
6.	MLÁDEK, J., ČUPEĽOVÁ, K. Diferencovanosť populačných procesov a štruktúr v urbánnych a rurálnych priestoroch Slovenska. In Geografická revue : časopis Katedry geografie Fakulty prírodných vied Univerzity Mateja Bela v Banskej Bystrici [CD-ROM]. 2008, roč. 4, č. 2, s. 64.
7.	KANDRÁČOVÁ, Viktória. Rómske osídlenie Slovenska. In Geografické poznatky bez hraníc : výber z maďarských a slovenských príspevkov z fyzickej a humánnej geografie. Košice : Univerzita Pavla Jozefa Šafárika v Košiciach, 2010, s. 144. ISBN 978-80-7097-836-8.
8.	KOLESÁROVÁ, Jana. Vytváranie príležitosti pre lokálny rozvoj prostredníctvom stratégie pro-poor turizmu. In Teoretické a praktické otázky politickej participácie Rómov na lokálnej úrovni : zborník príspevkov z medzinárodnej konferencie. Bratislava : Slovenská spoločnosť pre zahraničnú politiku, 2013, s. 127. ISBN 978-80-89540-24-2.
9.	FILČÁK, Richard. Environmental justice and the Roma settlements of Eastern Slovakia: Entitlements, landand the environmental risks. In Sociologický časopis, ISSN 0038-0288. 2012, vol. 48, no. 3, s. 761.
10.	PETREJČÍKOVÁ, E., BERNASOVSKÁ, J. Polymorfizmy Y-chromozómu rómskej populácie východného Slovenska. [1. vyd.]. Prešov : Vydavateľstvo Prešovskej univerzity, 2014, s. 109. ISBN 978-80-555-1062-0.	
5.	(AAB) Daňo Juraj - Ďuričeková Magdaléna: Cesty k vzdelanosti Rómov. Prešov : Fakulta humanitných a prírodných vied PU, 2004. 134 s. ISBN: 80-8068-281-X
Ohlasy: 
1.	KOMINAREC, I., KOMINARECOVÁ, E. Multikulturalita a edukácia. 1. vyd. Prešov : Prešovská univerzita, Fakulta humanitných a prírodných vied, 2005, s. 130.
2.	PORUBSKÁ, Gabriela. Cesty k vzdelanosti Rómov. In Technológia vzdelávania : vedecko-pedagogický časopis. 2005, Roč. 13, č. 3, s. 14-15.
3.	HORŇÁK, Ladislav. Rómsky žiak v škole. 1. vyd. Prešov : Prešovská univerzita, Pedagogická fakulta, 2005, s. 328.
4.	KRAJČOVÁ, N., PASTERNÁKOVÁ, L. Kto a ako vzdeláva romské deti?. In Komenský : časopis pro učitele základní školy. 2005, roč. 130, č. 1, s. 39.
5.	KRAJČOVÁ, N., PASTERNÁKOVÁ, L. Vzdelávanie rómskych detí. In Vychovávateľ : časopis pedagógov. 2005, roč. 52, č. 3, s. 25.
6.	HORŇÁK, Ladislav. Špecifiká psychiky rómskych žiakov a ich vplyv na edukačný proces. In Príprava učiteľov elementaristov a európsky multikultúrny priestor : zborník z medzinárodnej vedeckej konferencie, Prešov 22.-23.6.2005. Prešov : Pedagogická fakulta Prešovskej univerzity, 2005, s. 623.
7.	KOMINAREC, Igor. Multikultúrna kompetencia pedagóga v interakcii s rómskymi deťmi. In Metody výchovy a vzdělávání ve vztahu k národnostním menšinám : mezinárodní konference 4. setkání národnostních menšin, 23. setkání Hnutí R 11.-12. listopadu 2004. Praha : Komise Rady hl. m. Prahy pro oblast národnostních menšin, 2005, s. 284.
8.	KRAJČOVÁ, Nadežda. Kto a ako vzdeláva romské deti?. In Metody výchovy a vzdělávání ve vztahu k národnostním menšinám : mezinárodní konference 4. setkání národnostních menšin, 23. setkání Hnutí R 11.-12. listopadu 2004. Praha : Komise Rady hl. m. Prahy pro oblast národnostních menšin, 2005, s. 288.
9.	KOMINAREC, Igor. Pedagogické aspekty multikultúrnej prípravy učiteľov. In Škola očami dnešného sveta : zborník príspevkov z medzinárodnej vedeckej konferencie, Prešov 29.-30. júna 2005. Prešov : Metodicko-pedagogické centrum, 2005, s. 233.
10.	SIKA, Pavol. Spoločenské podmienky všeobecného vzdelávania Rómov. In Identita ve vztahu k národnostním menšinám : mezinárodní konference 5. setkání národnostních menšin, 24. setkání Hnutí R, 10.-11. listopadu 2005 [CD-ROM]. Praha : Komise Rady hl. m. Prahy pro oblast národnostních menšin, 2006, s. 402.	
II.6 Najvýznamnejšie uznanie vedeckých výstupov alebo umeleckých výstupov v študijnom odbore, v ktorom sa uskutočňuje študijný program.	
Ocenenia:
•	2015 – Cena rektora PU - RNDr. Kvetoslave MATLOVIČOVEJ, PhD. a Mgr. Alexandrovi MUŠINKOVI, PhD., za vedeckú monografiu „Atlas rómskych komunít na Slovensku 2013.“
	
II. 7 Komentár vysokej školy k plneniu kritéria	
	
Priestorové, materiálne, technické a informačné zabezpečenie študijného programu	
Podklady na vyhodnotenie plnenia kritéria KSP-A2	
II.8 Spôsob zabezpečenia knižničných služieb v mieste uskutočňovania študijného programu	
UK PU je vedecko-informačným, bibliografickým, koordinačným a poradenským pracoviskom univerzity, ktoré poskytuje knižnično-informačné služby predovšetkým študentom univerzity a zamestnancom  Univerzitná knižnica poskytuje tieto základné a špeciálne knižnično-informačné služby:
Výpožičné služby: absenčné, prezenčné, medziknižničná výpožičná služba a medzinárodná medziknižničná výpožičná služba.
Bibliograficko-informačné služby: vytváranie, resp. sprostredkúvanie rešerší z interných informačných zdrojov a z externých domácich a zahraničných databázových centier s ohľadom na profiláciu PU.
Konzultantské služby: prednášky zamerané na využitie primárneho a sekundárneho knižničného aparátu; bibliografické konzultácie pri vypracúvaní seminárnych, ročníkových a záverečných prác; metodická pomoc pri využívaní fondov, katalógov, služieb a iné.
Reprografické služby: tieto služby sa poskytujú výlučne z informačných zdrojov UK PU, v súlade s ustanoveniami autorského zákona.
Pre študentov ŠP Výchova k občianstvu v kombinácii je k dispozícii 35 904 výtlačkov literatúry z oblasti pedagogických vied, 54 011 výtlačkov literatúry z oblasti humanitných vied a 38 024 výtlačkov literatúry z oblasti historických vied , 111 periodík z uvedených oblastí a prístup do databáz Gale,  EBSCO, ProQuest Central, Science Direct, Springer, Taylor and Francis, Web of Knowledge, InterScience (Wiley), Scopus.
Študenti ŠP rómsky jazyk a literatúra takisto majú možnosť využívať špecializovanú ústavnú Knižnicu romistiky. Vzhľadom na absenciu špecializovaného pracoviska, ktoré sa zaoberá  kumuláciou rómistickje literatúry, Ústav rómskych štúdií ako gestor ŠP si buduje vlastnú knižnicu, týkajúcich sa romistiky a slúži ako povinná a odporúčaná literatúra pri štúdiu ŠP rómsky jazyk a literatúra. 	
II.9 Informácie o materiálnom a technickom zabezpečení študijného programu	
1. Modernizácia a informatizácia seminárnych, prednáškových a odborných učební
Od roku 2008 na Prešovskej univerzite prebehla  rozsiahla modernizáciu učební. Nové vybavenie bolo inštalované v celkovo 165 seminárnych, prednáškových a odborných učebniach. Išlo konkrétne o 136 počítačov do prednáškových a seminárnych miestnosti,  ďalších 406 počítačov do počítačových a odborných učebni, ďalej o 132 dataprojektorov a elektrických plátien, 17 interaktívnych tabúl a ďalšie drobné vybavenie. 
2. Rekonštrukcia a rozšírenie pasívnych sieťových prvkov a rozvodov, internetizácia ubytovacích kapacít
Od roku 2008 sa v rámci projektov zo ŠF vybudovali a rozšírili moderné metalické a optické počítačové rozvody v 14 objektoch univerzity, vrátane prvotných rozvodov na izbách ubytovaných študentov v ŠDJ PU. Celkovo bolo nainštalovaných 1 694 počítačových zásuviek. Vo všetkých objektoch sú vysokorýchlostné siete, ktoré pracujú typicky rýchlosťou 1 Gbit/s, ale sú pripravené aj na zavedenie rýchlosti 10 Gbit/s v budúcnosti.
Ústav rómskych štúdií má k dispozícii kancelárie pre učiteľov a administratívu vybavené samostatnými telefónnymi linkami, osobnými počítačmi a notebookmi s pripojením na internet a intranet, v ktorom sa využíva univerzitný MAIS (modulárny akademický informačný systém), laserové tlačiarne, skenery. Seminárna učebňa je vybavená štandardnou audiovizuálnou technikou, interaktívnou tabuľou a počítačmi s pripojením na internet, ktoré sú hlavne k dispozícii študentom daného ŠP, a veľkoplošným televíznym prijímačom určeným na výučbu. 	
II.10 Informácie o priestorovom zabezpečení študijného programu	
Prešovská univerzita v Prešove zabezpečuje činnosť jednotlivých súčastí univerzity vo vlastných priestoroch alebo v priestoroch prenajatých. ŠP Rusínsky jazyk a literatúra sa realizuje ako medzifakultné štúdium v spolupráci s Filozofickou fakultou, Fakultou humanitných a prírodných vied a Fakultou športu PU.
Najväčšie fakulty univerzity Filozofická fakulta a Fakulta humanitných a prírodných vied sú situované v najväčšom objekte, a to vo Vysokoškolskom areáli na Ul.17. novembra 1, Prešov. Celý komplex budov sa skladá z piatich navzájom prepojených častí, učební  a zázemia fakúlt, prednáškových sál, posluchární a odborných pracovísk. Objekt zabezpečuje všetku činnosť potrebnú pre zabezpečenie kvalitnej výučby jednotlivých programov. Celková úžitková plocha objektu je 25 060 m². Jedná sa o objekt postavený v 80-tych rokoch 20. storočia, priestory sa priebežne opravujú pre potreby študijných odborov a fakúlt. V objekte sa nachádzajú laboratória a centrá excelentnosti pre vedu a výskum.	
II.11 Informácie o informačnom zabezpečení študijného programu	
Stav v budovaní informačných a komunikačných systémov

Informačný systém univerzity je budovaný na architektúre klient/server s prepojením všetkých prvkov cez počítačové siete a sieťové služby. Priložená schéma (Príloha III. 13) zobrazuje stav vzájomného sieťového prepojenia objektov univerzity a správcov jednotlivých lokálnych sietí. 
Sieťová infraštruktúra PU je vybudovaná na rýchlych metalických a optických spojoch, čím sa umožnilo využívať aj nové sieťové služby náročné na prenos dát. V roku 2011 bola celoplošne implementovaná centrálne riadená WiFi sieť univerzity s použitím 150 prístupových bodov, ktorá umožňuje najmä pripojenie mobilných zariadení v takmer všetkých objektoch univerzity s využitím rovnakých prístupových údajov. 
Významným medzníkom rozvoja počítačových sietí bolo pripojenie univerzity na vysokorýchlostnú akademickú sieť SANET, v súčasnosti s dvoma optickými spojmi 10 Gbit/s. 

Programové vybavenie 	
						
Celouniverzitné informačné systémy:

a) Modulárny akademický informačný systém (MAIS)
Informačný systém pre riadenie štúdia poskytuje podporu celého životného cyklu štúdia. MAIS je určený najmä pre:
•	spracovanie a evidenciu prijímacieho konania,
•	spracovanie a evidenciu štúdia,
•	spracovanie študijných programov,
•	spracovanie rozvrhu hodín, 
•	správu ľudských zdrojov – evidencia zamestnancov univerzity,
•	spracovanie a evidenciu ubytovania študentov.
b) Knižničný informačný systém (KIS)
Univerzitná knižnica (UK) prevádzkuje knižnično-informačný systém ALEPH 500, ktorý zabezpečuje všetky základné knižničné činnosti. Spracovanie publikačnej činnosti je zabezpečované systémom Proflib a spracovanie záverečných prác je zabezpečované systémom EZP DaWinci. 
c) Informačný systém pre univerzitný manažment (ISUM)
Tento informačný systém poskytuje podporu pre elektronický obeh dokladov, organizovanie porád, evidenciu a spracovanie úloh, generovanie telefónnych zoznamov a pod. 
d) Finančný informačný systém (FIS)
Finančný informačný systém pre verejné vysoké školy (FIS VVŠ) bol na PU implementovaný pod gesciou MŠ SR. FIS VVŠ podporuje nasledovné procesy: finančné účtovníctvo, záväzky a pohľadávky, styk s bankou, pokladne, pracovné cesty, rozpočet, manažérske účtovníctvo - kontroling, evidencia a správa majetku, skladové hospodárstvo, objednávanie, podnikateľská činnosť, spracovanie miezd.
e) Identifikačný informačný systém (IdIS)
IdIS umožnil zavedenie moderných viacúčelových identifikačných elektronických preukazov pre zamestnancov a študentov univerzity a základov ďalšej nadväzujúcej technológie – stravovací informačný systém v ŠJ, prístupový a parkovací systém, terminály pre knižnicu (náhrada čitateľských preukazov). 
f) Digitálne multimediálne LCD panely (DMS)
DMS je informačný systém určený na prehrávanie centrálne aj adresne spravovaného multimediálneho obsahu. Ponúka taktiež nástroje pre zdieľanie video obsahu. Umožňuje použitie televízie šírenej počítačovou sieťou a zároveň ponúka tieto možnosti pre publikovanie vzdelávacieho obsahu. Prehrávanie multimediálneho obsahu je možné na LCD paneloch umiestnených v 6 objektoch.
g) Dochádzkový informačný systém (DIS)
DIS bol nasadený na všetkých objektoch Prešovskej univerzity pre všetkých zamestnancov. Na základe spracovania v DIS sa dochádzkové dáta sa integrujú do mzdového systému SAP.
h) Informačný systém pre automatizovanú správu registratúry (BRISK)
Tento IS v súčasnosti zahŕňa automatizovaný systém správy registratúry.

Iné celouniverzitné programové vybavenie:
Štatistický softvér Statistica
PU má prenajatú multilicenciu štatistického softvéru Statistica. Oprávnenými užívateľmi licencie sú všetci učitelia, študenti a zamestnanci univerzity. 
Systém pre automatizované spracovanie testov – Autotest
V rámci projektov zo ŠF EÚ bol dodaný v roku 2011 systém pre automatizovane spracovanie testov pre všetky fakulty PU. 
E-learningové systémy
Projekty zamerané na dištančnú výučbu v prostredí e-learningového vzdelávania sa riešia najmä 
na PF, FHPV a GTF. V prevažnej miere sa na univerzite pre tento účel používa LMS Moodle, ale už aj nový centrálny LMS systém EKP zakúpený v rámci projektov zo ŠF EÚ.	
II.12 Komentár vysokej školy k plneniu kritéria	
	
Personálne zabezpečenie	
Podklady na vyhodnotenie plnenia kritéria KSP-A3	
II.13 Dátum, ku ktorému sú údaje platné	1.2.2018	
II.14 Počet a štruktúra osôb, ktoré majú zabezpečovať študijný program	
Funkcia alebo zaradenie fyzickej osoby	Fyzický počet	Prepočítaný počet	Z toho na ustanovený týždenný pracovný čas	
		Z toho mimoriadnych		Z toho mimoriadnych		
Profesor r1	3	0	3	0	3	
Docent r2	11		10,7		10	
		Z toho s vysokoškolským vzdelaním tretieho stupňa		Z toho s vysokoškolským vzdelaním tretieho stupňa		
Hosťujúci profesor r3	0	0	0	0	0	
Odborný asistent r4	20	20	19,5	19,5	19	
Asistent r5	0	0	0	0	0	
Lektor r6	5	1	5	1	5	
Vysokoškolskí učitelia spolu r7=r1+r2+r3+r4+r5+r6	39	35	38,2	34,2	37	
Výskumný pracovník r8	5	4	3,5	2,9	2	
Zamestnanci v pracovnom pomere spolu r9=r7+r8	44	39	41,7	37,1	39	
Denný doktorand r10	0	0	0	0	0	
Zamestnanci, mimo pracovného pomeru r11	1	1	0	0	0	
Spolu r12=r9+r10+r11	42	40	41,7	37,1	39	
	
II.15 Počet študentov študijného programu	v dennej forme štúdia: 	v externej forme štúdia: 0	spolu: 	
II.16 Pomer počtu študentov študijného programu a prepočítaného počtu zamestnancov s vysokoškolským vzdelaním  tretieho stupňa	v dennej forme štúdia: 	v externej forme štúdia: 0	spolu: 	
II.17 Zoznam všetkých fyzických osôb, ktoré zabezpečujú povinné a povinne voliteľné predmety študijného programu	
Názov predmetu	Priezvisko a meno	Funkcia	Kvalifikácia	Pracovný úväzok	Typ vzdelávacej činnosti	Jadro ŠO
áno/nie	

Povinné predmety – spoločenskovedný a pedagogicko-psychologický základ	
Filozofické a historické aspekty výchovy	Kominarec Igor	1P	11	100	P	áno	
	Zákutná Sandra	2D	21	100	P	áno	
	Suchárek Pavol	3O	31	100	S	áno	
	Lukáč Eduard	2D	21	100	P	áno	
Náčuvová pedagogická prax	Pavlov Ivan	2D	21	70	O	áno	
Sociálna psychológia	Búgelová Tatiana	2D	21	100	P	áno	
	Fuchsová Katarína	3O	31	100	S	áno	
	Kapová Jana	3O	31	100	S	áno	
	Bruncková Miroslava	3O	31	100	S	áno	
	Bozogáňová Miroslava	3O	31	100	S	áno	
Teórie výchovy a vzdelávania	Krajčová Nadežda	2D	21	100	P	áno	
	Ferencová Janka	3O	31	100 	S	áno	
	Zahatňanská Mária	3O	31	100	S	áno	
Učiteľská pedagogika a psychológia	Kominarec Igor	1P	11	100	N	áno	
	Vendel 	2D	21	100	P,S	Áno	
Základy edukačných vied	Kominarec Igor	1P	11	100	P	áno	
	Pasternáková Lenka	2D	21	100	P,S	áno	
	Šuťáková Valentína	3O	31	100	S	áno	
Všeobecná a vývinová psychológia	Vendel 	2D	21	100	P,S	Áno	
	Kapová Jana	3O	31	100	S	áno	
	Bruncková Miroslava	3O	31	100	S	áno	
	Berinšetrová Marianna	3O	31	100	S	áno	

Povinne voliteľné predmety – spoločenskovedný a pedagogicko-psychologický základ	
Biológia detí, dorastu a školská hygiena	Pavúk Andrej	2D	21	100	P	áno	
Cudzí jazyk 1	Gogová Lenka	3O	31	100	S	nie	
	Oriňáková Slávka	3O	31	100	S		
	Tsanov Strashimir	5L	32	100	S		
	Olejárová Barbora	5L	32	100	S		
	Baláž Miroslav	3O	31	100	S		
	Šuščáková Stanislava	5L	32	100	S		
	Szigeti Balász	3O	31	100	S		
Cudzí jazyk 2	Gogová Lenka	3O	31	100	S	nie	
	Oriňáková Slávka	3O	31	100	S		
	Tsanov Strashimir	5L	32	100	S		
	Olejárová Barbora	5L	32	100	S		
	Baláž Miroslav	3O	31	100	S		
	Šuščáková Stanislava	5L	32	100	S		
	Szigeti Balász	3O	31	100	S		
Cudzí jazyk 3	Gogová Lenka	3O	31	100	S	nie	
	Oriňáková Slávka	3O	31	100	S		
	Tsanov Strashimir	5L	32	100	S		
	Olejárová Barbora	5L	32	100	S		
	Baláž Miroslav	3O	31	100	S		
	Šuščáková Stanislava	5L	32	100	S		
	Szigeti Balász	3O	31	100	S		
Cudzí jazyk 4	Gogová Lenka	3O	31	100	S	nie	
	Oriňáková Slávka	3O	31	100	S		
	Tsanov Strashimir	5L	32	100	S		
	Olejárová Barbora	5L	32	100	S		
	Baláž Miroslav	3O	31	100	S		
	Šuščáková Stanislava	5L	32	100	S		
	Szigeti Balász	3O	31	100	S		
Estetická výchova	Krajčová Nadežda	2D	21	100	P	nie	
Informačné technológie pre učiteľov	Tkáč Oleg	3O	31	100	S	áno	
	Varga Peter	5L	32	100	S	áno	
	Remetová Slávka	5L	32	100	S	áno	
Jazyková kultúra a rétorika	Karpinský Peter	3O	31	100	S	nie	
	Zajacová Stanislava	3O	31	100	S	nie	
Multimediálne praktiká pre pedagógov	Franko František	3O	31	100	S	áno	
Pedagogické techniky rozvoja osobnosti	Šuťáková Valentína	3O	31	100	C	nie	
Pedagogická komunikácia	Šuťáková Valentína	3O	31	100	S	nie	
Právne predpisy pre učiteľov	Pasternáková Lenka	3O	31	100	P	áno	
Psychohygiena	Bruncková Miroslava	3O	31	100	S	nie	
Psychologický výcvik	Fuchsová Katarína	3O	31	100	C	nie	
	Kapová Jana	3O	31	100	C	nie	
	Bruncková Miroslava	3O	31	100	C	nie	
	Bozogáňová Miroslava	3O	31	100	C	nie	
	Berinšterová Marianna	3O	31	100	C	nie	
Vybrané kapitoly z teórie výchovy	Krajčová Nadežda	2D	21	100	S	áno	
	Zahatňanská Mária	3O	31	100	S	áno	
Základy práce on-line	Varga Peter	5L	32	100	S	áno	
	Remetová Slávka	5L	32	100	S	áno	
Základy sociológie	Bolfíková Eva	2D	21	100	P	áno	

Povinné predmety – Učiteľstvo rómskeho jazyka, literatúry a reálií (v kombinácii)	
Dejiny Rómov v Čechách a na Slovensku po roku 1989	Alexander Mušinka	6V	31	100	P	áno	
	Lucia Segľová	6V	31	40	P	áno	
Dejiny Rómov v Československu do roku 1989	Alexander Mušinka	6V	31	100	P	áno	
	Lucia Segľová	6V	31	40	P	áno	
Dejiny Rómov v Európe	Alexander Mušinka	6V	31	100	P	áno	
	Lucia Segľová	6V	31	40	P	áno	
Dialektológia so zmeraním na rómsky jazyk	Anna Orsós	2D	21	100	S	áno	
	Stanislav Cina	9U	31	4	S	áno	
Komunikatívne zručnosti v rómskom jazyku  I	Anna Orsós	2D	21	100	P, S	áno	
	Stanislav Cina	9U	31	4	P, S	áno	
Komunikatívne zručnosti v rómskom jazyku  II	Anna Orsós	2D	21	100	P, S	áno	
	Stanislav Cina	9U	31	4	P, S	áno	
Komunikatívne zručnosti v rómskom jazyku  III	Anna Orsós	2D	21	100	P, S	áno	
	Stanislav Cina	9U	31	4	P, S	áno	
Komunikatívne zručnosti v rómskom jazyku  IV	Anna Orsós	2D	21	100	P, S	áno	
	Stanislav Cina	9U	31	4	P, S	áno	
Komunikatívne zručnosti v rómskom jazyku V.	Anna Orsós	2D	21	100	P, S	áno	
	Stanislav Cina	9U	31	4	P, S	áno	
Morfológia so zmeraním na rómsky jazyk 	Anna Orsós	2D	21	100	S	áno	
	Stanislav Cina	9U	31	4	S	áno	
Multikultúrna výchova	Bibiána Hlebová	2D	21	100	P, S	áno	
Obhajoba bakalárskej práce	Anna Orsós	2D	21	100		áno	
	Bibiána Hlebová	2D	21	100		áno	
	Stanislav Cina	9U	31	4		áno	
	Alexander Mušinka	6V	31	100		áno	
	Lucia Segľová	6V	31	40		áno	
	Jaroslav Skupnik	6V	31	50		áno	
	Miroslav Pollák	6V	32	55		áno	
Olašskí Rómovia a základy olašskej rómčiny	Anna Orsós	2D	21	100	P, S	áno	
	Stanislav Cina	9U	31	4	P, S	áno	
Rómovia a film	Alexander Mušinka 	6V	31	100	P	áno	
	Lucia Segľová	6V	31	40	P	áno	
	Jaroslav Skupnik	6V	31	50	P	áno	
Rómovia a hudba	Alexander Mušinka	6V	31	100	P, S	áno	
	Lucia Segľová	6V	31	40	P, S	áno	
	Jaroslav Skupnik	6V	31	50	P, S	áno	
Rómovia a politika	Alexander Mušinka	6V	31	100	P	áno	
	Miroslav Pollák	6V	32	55	P	áno	
Rómovia a rómske reálie v literatúre	Bibiána Hlebová	2D	21	100	P, S	áno	
Rómska literatúra pre deti a mládež na Slovensku	Bibiána Hlebová	2D	21	100	P, S	áno	
Seminár k bakalárskej práci I	Alexander Mušinka	6V	31	100	S	áno	
	Lucia Segľová	6V	31	40	S	áno	
Seminár k bakalárskej práci II	Alexander Mušinka	6V	31	100	S	áno	
	Lucia Segľová	6V	31	40	S	áno	
Syntax so zmeraním na rómsky jazyk	Anna Orsós	2D	21	100	P, S	áno	
	Stanislav Cina	9U	31	4	P, S	áno	
Úvod do romistiky	Alexander Mušinka	6V	31	100	P	áno	
	Lucia Segľová	6V	31	40	P	áno	
Úvod do teórie literatúry	Bibiána Hlebová	2D	21	100	P, S	áno	
Úvod do štúdia jazyka	Anna Orsós	2D	21	100	P, S	áno	
	Stanislav Cina	9U	31	4	P, S	áno	
Úvod do teórie rómskej literatúry	Bibiána Hlebová	2D	21	100	P, S	áno	
Záverečná štátna skúška: Rómsky  jazyk a literatúra							

Povinne voliteľné predmety – Učiteľstvo rómskeho jazyka, literatúry a reálií (v kombinácii)	
Antropológia Rómov 	Ivan Bernasovský	6V	10	100	P, S	áno	
	Jarmila Bernasovská	1P	11	100	P, S	áno	
Druhý cudzí jazyk – maďarčina alebo rusínčina I	Anna Plišková 	2D	21	100 	P, S	nie	
	Anna Orsós	2D	21	4	P, S	nie	
Druhý cudzí jazyk – maďarčina alebo rusínčina II	Anna Plišková	2D	21	100	P, S	nie	
	Anna Orsós	2D	21	100	P, S	nie	
Geografia Rómov	Alexander Mušinka	6V	31	100	P, S	áno	
Ľudová kultúra Rómov v Čechách a na Slovensku	Alexander Mušinka	6V	31	100	P, S	áno	
	Lucia Segľová	6V	31	40	P, S	áno	
	Jaroslav Skupnik	6V	31	50	P, S	áno	
Metódy terénneho výskumu	Alexander Mušinka	6V	31	100	P, S	áno	
	Lucia Segľová	6V	31	40	P, S	áno	
Rómovia a etnicita	Alexander Mušinka	6V	31	100	P, S	nie	
	Lucia Segľová	6V	31	40	P, S	nie	
	Jaroslav Skupnik	6V	31	50	P, S	nie	
Špecifika vyučovania  rómskeho jazyka v predprimárnej edukácii	Milan Portik	1P	11	100	P, S	áno	
	Bibiána Hlebová	2D	21	100	P, S	áno	
Špecifika vyučovania  rómskeho jazyka v primárnej edukácii	Milan Portik	1P	11	100	P, S	áno	
	Bibiána Hlebová	2D	21	100	P, S	áno	
Špecifika vyučovania rómskeho  jazyka v sekundárnej edukácii	Milan Portik	1P	11	100	P, S	áno	
	Bibiána Hlebová	2D	21	100	P, S	áno	
Špecifika vyučovania žiakov zo sociálne znevýhodneného prostredia 	Milan Portik	1P	11	100	P, S	áno	
Úvod do kultúrnej a sociálnej antropológie	Alexander Mušinka	6V	31	100 	P, S	áno	
	Jaroslav Skupnik	6V	31	50	P, S	áno	
Úvod do lingvistickej antropológie	Jaroslav Skupnik 	6V	31	50	P, S	nie	
	Lucia Segľová	6V	31	40	P, S	nie	
							
II.18 Minimálna podmienka personálneho zabezpečenia študijného programu	
Prvý profesor alebo docent	
Priezvisko a meno	Anna Orsós	Tituly	Doc., PhD.	
Študijný odbor (funkcia)	Pedagogika (docent)	
Študijný odbor (titul profesor)		Rok udelenia		
Študijný odbor (titul docent)	Pedagogika	Rok udelenia	2011	
Veľkosť pracovného úväzku	100		
Pôsobenie v tejto pozícii v ďalších študijných programoch		
	
Druhý profesor alebo docent	
Priezvisko a meno	Hlebová Bibiana	Tituly	doc., PaedDr., PhD.	
Študijný odbor (funkcia)	predškolská a elementárna pedagogika 	
Študijný odbor (titul profesor)		Rok udelenia		
Študijný odbor (titul docent)	predškolská a elementárna pedagogika	Rok udelenia	2010	
Veľkosť pracovného úväzku	100		
Pôsobenie v tejto pozícii v ďalších študijných programoch		
II.19 Komentár vysokej školy k plneniu kritéria	
	
Podklady na vyhodnotenie plnenia kritéria KSP-A4	
II.20 Počet záverečných prác v študijnom programe za akademický rok		Počet		
II.21 Počet vedúcich záverečných prác v študijnom programe		
II.22 Celkový počet záverečných prác vedených vedúcimi záverečných prác v II.21		
II.23 Zoznam vedúcich záverečných prác/školiteľov doktorandov	
 Priezvisko a meno	Kvalifikácia	Odborník z praxe
áno/nie	Pracovný úväzok	Stupeň štúdia	Celkový počet vedených záverečných prác	
					2011/2012	2012/2013	
							
II.24 Komentár vysokej školy k plneniu kritéria	
	
Podklady na vyhodnotenie plnenia kritéria KSP-A5	
II.25 Pravidlá vytvárania skúšobných komisií na vykonanie štátnych skúšok	
Študijný poriadok PU v Prešove ako záväzný dokument pre všetky aktivity a činnosti spojené so štúdiom na PU, vychádzajúc z dikcie  § 63 Zákona  č. 131/2002 Z. z. o vysokých školách a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, určuje pravidlá, podľa ktorých  sa postupuje pri menovaní predsedov a členov komisií na vykonanie štátnych skúšok v čl. 28 Študijného poriadku.
Študijný poriadok univerzity presne vymedzuje kvalifikačný stupeň vysokoškolských učiteľov a ďalších odborníkov, ktorí majú právo skúšať na štátnej skúške, určuje počet členov skúšobnej komisie, spôsob menovania predsedu skúšobnej komisie, hodnotenie a zverejňovanie výsledkov štátnej skúšky  (Študijný poriadok Prešovskej univerzity v Prešove, Čl. 28 - Bakalárska práca, diplomová práca a štátne skúšky, body 1-30).
Právo skúšať na štátnej skúške majú iba vysokoškolskí učitelia pôsobiaci vo funkciách profesorov a docentov a ďalší odborníci schválení vedeckou radou fakulty; ak ide o bakalárske študijné programy, aj vysokoškolskí učitelia vo funkcii odborného asistenta s vysokoškolským vzdelaním tretieho stupňa. Skúšobná komisia má najmenej štyroch členov, z ktorých aspoň dvaja sú vysokoškolskí učitelia pôsobiaci vo funkciách profesorov alebo docentov; ak ide o bakalárske študijné programy, najmenej jeden vysokoškolský učiteľ pôsobiaci vo funkcii profesora alebo vo funkcii docenta. Predsedu skúšobnej komisie vymenuje dekan a pre študijné programy podľa § 83 ods. 1, ktoré sa neuskutočňujú na fakulte, rektor. Predseda skúšobnej komisie riadi priebeh štátnej skúšky a zodpovedá za činnosť skúšobnej komisie. 
Právo skúšať na rigoróznych skúškach, článok 30 Študijného poriadku, majú iba vysokoškolskí učitelia pôsobiaci vo funkciách profesorov a docentov a ďalší odborníci schválení vedeckou radou. Zloženie komisií na vykonanie rigoróznych skúšok určuje z osôb oprávnených skúšať dekan, ktorý vymenúva a odvoláva aj predsedu komisie. Skúšobná komisia má najmenej štyroch členov. Konzultant a oponent rigoróznej práce, ak nie sú členmi skúšobnej komisie, zúčastnia sa len obhajoby rigoróznej práce.

V ŠP rómsky jazyk a literatúra členmi skúšobných komisií sú profesori, docenti a odborní asistenti (pri Bc. ŠP) zabezpečujúci jednotky ŠP.
	
II.26 Počet skúšobných komisií na vykonanie štátnych skúšok v priemere v študijnom programe v jednom akademickom roku	7	
II.27 Komentár vysokej školy k plneniu kritéria	
	
Podklady na vyhodnotenie plnenia kritéria KSP-A6	
II.28 Informácie o garantovi študijného programu	
Priezvisko a meno	Kominarec Igor	Tituly	Prof., PhDr., PhD.	
Rok narodenia	1949		
Študijný odbor (funkcia)	Pedagogika – profesor	
Študijný odbor (titul profesor)	Pedagogika	Rok udelenia	2006	
Študijný odbor (titul docent)	Pedagogika	Rok udelenia	1991	
Veľkosť pracovného úväzku		100		
Garantuje študijný program na inej vysokej škole	Nie	
Pracuje pre inú vysokú školu v pozícií rektora, prorektora, dekana, prodekana, vedúceho zamestnanca vysokej školy alebo vedúceho zamestnanca fakulty alebo vykonáva obdobnú prácu pre vysokú školu v zahraničí	Nie	
II.29 Informácie o spolugarantovi študijného programu		
Priezvisko a meno	Anna Orsós	Tituly	Doc., PhD.	
Rok narodenia	1963		
Študijný odbor (funkcia)	Pedagogika (docent)	
Študijný odbor (titul profesor)		Rok udelenia		
Študijný odbor (titul docent)	Pedagogika 	Rok udelenia	2011	
Veľkosť pracovného úväzku	100			
Garantuje študijný program na inej vysokej škole	nie	
Pracuje pre inú vysokú školu v pozícií rektora, prorektora, dekana, prodekana, vedúceho zamestnanca vysokej školy alebo vedúceho zamestnanca fakulty alebo vykonáva obdobnú prácu pre vysokú školu v zahraničí	nie	
II.30 Informácie o spolugarantovi študijného programu	
Priezvisko a meno	Hlebová Bibiana	Tituly	doc., PaedDr., PhD.	
Rok narodenia	1961		
Študijný odbor (funkcia)	predškolská a elementárna pedagogika (docent)	
Študijný odbor (titul profesor)		Rok udelenia		
Študijný odbor (titul docent)	predškolská a elementárna pedagogika	Rok udelenia	2010	
Veľkosť pracovného úväzku				
Garantuje študijný program na inej vysokej škole	nie	
Pracuje pre inú vysokú školu v pozícií rektora, prorektora, dekana, prodekana, vedúceho zamestnanca verejnej vysokej školy, vedúceho zamestnanca fakulty alebo vykonáva obdobnú prácu pre vysokú školu v zahraničí	nie	
II.31 Požiadavky aplikované pri výberovom konaní na funkčné miesta profesorov a docentov	
Vyplývajú zo Všeobecných kritérií na obsadzovanie funkcií profesorov a docentov a Konkrétnych podmienok na obsadzovanie funkcií profesorov na PU (Príloha III.5)	
II.32 Komentár vysokej školy k plneniu kritéria	
	
Obsah študijného programu	
Podklady na vyhodnotenie plnenia kritéria KSP-B1	
II.33 Štruktúra študijného programu z pohľadu kreditov	
II.33a Celkový počet kreditov potrebných na riadne skončenie štúdia	180	
II.33b Počet kreditov za povinné predmety, ktorý je potrebné získať na riadne skončenie štúdia	spolu

26 (SVZ) + 72 (RJaL) 	jadro

26 (SVZ) + 72 (RJaL)	
II.33c Počet kreditov za povinne voliteľné predmety	Minimum

8 (SVZ) + 8 (RJaL)	maximum

37 (SVZ) + 26 (RJaL)	jadro

11 (SVZ) + 18 (RJaL)	
II.33d Celkový počet kreditov za jadro študijného odboru	37 (SVZ) + 90 (RjaL) = 127	29% (SVZ)+71%(RJaL)	
II.33e Počet kreditov za spoločný základ a za príslušný predmet, ak ide o učiteľský študijný program (v kombinácii), alebo za príslušný jazyk, v prípade študijných programov v študijnom odbore prekladateľstvo a tlmočníctvo (v kombinácii)		34 (SVZ) + 80 (RJaL)	
II.34 Charakteristika predmetov študijného plánu z pohľadu opisu študijného odboru	
Spoločenskovedný a pedagogicko-psychologický základ učiteľstva je tvorený disciplínami, ktoré sa viažu na opis učiteľských  študijných odborov a ďalšími disciplínami, ktoré sú dôležité z hľadiska prípravy študentov bakalárskeho stupňa štúdia učiteľstva. Študijný odbor je zameraný na prípravu učiteľov v predmetových špecializáciách pre nižšie a vyššie sekundárne vzdelávanie. Všetky povinné a časť povinne voliteľných disciplín sa viaže na jadro učiteľských študijných odborov. Sociálnovedný základ s tematickou orientáciou na základné filozofické súvislosti pedagogického myslenia a sociálny a politický kontext výchovy a vzdelávania pokrývajú také disciplíny ako: Základy edukačných vied (disciplína v sebe integruje poznatky Všeobecnej pedagogiky, Porovnávacej pedagogiky, Teórie organizácie a riadenia školy a Pedagogiky voľného času) , Filozofické a historické aspekty výchovy, Základy sociológie a Sociálna psychológia. Pedagogický a psychologický kontext odboru pokrývajú najmä disciplíny:  Základy edukačných vied, Všeobecná a vývinová psychológia, Sociálna psychológia, Teórie výchovy a vzdelávania, Základné právne predpisy pre učiteľa, Vybrané kapitoly z teórie výchovy, Náčuvová pedagogická prax, Biológia detí, dorastu a školská hygiena. Na sprostredkovanie základov informačno-komunikačných technológií sú zamerané disciplíny: Informačné technológie pre učiteľov, Základy práce online, Multimediálne praktiká pre pedagógov. Súčasťou povinných jednotiek viažucich sa na jadro študijných odborov sú aj semináre k bakalárskej práci, chápané ako súčasť bakalárskej práce a jej obhajoby. Všetky uvedené disciplíny sú nosné v rámci spoločného základu všetkých učiteľských študijných disciplín.	
II.35 Profil absolventa 	
Charakteristika profilu absolventa ako aj študijný program Rómsky jazyk, literatúra a reálie sa opiera o opis študijného odboru 1.1.1 Učiteľstvo akademických predmetov.
Absolventi učiteľských študijných odborov sú predovšetkým pripravení tak, aby mohli pokračovať v štúdiu na 2. stupni vysokoškolského štúdia v príslušných študijných odboroch. Absolvent má pohľad do širších súvislostí výchovy a vzdelávania, a má osvojenú informačnú gramotnosť. Svoje odborné zručnosti a vedomosti,  ako aj pedagogické vedomosti vie využívať pri plánovaní a realizácii edukačného procesu v škole aj v oblasti záujmových a voľnočasových aktivít Taktiež je schopný orientovať sa v organizačných  podmienkach inštitucionálneho vzdelávania, preto dokáže pôsobiť najmä v suportívnych zložkách inštitucionálneho vzdelávania. Absolvent 1. stupňa študijného odboru učiteľstvo akademických predmetov a učiteľstvo umeleckých a výchovných predmetov dokáže:
-	chápať a interpretovať koncept inštitucionalizovaného socializačného procesu v širších sociálnovedných súvislostiach,
-	vysvetliť organizačné charakteristiky školského systému, ako aj inštitucionálne pravidlá školy,
-	interpretovať špecifiká psychického vývinu dieťaťa, žiaka 2. stupňa ZŠ a SŠ, analyzovať ich z hľadiska determinácie edukačného procesu a aplikovať adekvátne edukačné postupy a stratégie s ohľadom na vývinové osobitosti uvedených období,
-	analyzovať a pojmovo uchopiť všeobecnopedagogické a všeobecnodidaktické vlastnosti výučby v školskej triede,
-	orientovať sa v školských predpisoch a školskej legislatíve,
-	plánovať a organizovať činnosť skupín žiakov (11-18 ročných), vrátane mimoškolských činností,
-	využívať IKT vo vzdelávaní,
-	analyzovať princípy tvorby a projektovania pedagogického a didaktického prostredia v sekundárnom vzdelávaní a schopnosť aplikovať ich  pri plánovaní kurikula vyučovacej jednotky,
-	navrhnúť projekt vyučovacej jednotky, prezentovať ho pred širšou verejnosťou a obhájiť svoje stanoviská,
-	prejaviť jazykovú kultúru, samostatný postoj, schopnosť sebareflexie.

Absolvent ŠP Rómsky jazyk, literatúra a reálie 1. stupňa získa teoretické a praktické poznatky v rámci rómskeho jazyka, literatúry a kultúry na zvládnutie ich použitia pri výkone povolania alebo pri pokračovaní v nadväzujúcom štúdiu. Je pripravený tak, aby mohol úspešne pokračovať v štúdiu tohto odboru na 2. stupni vysokoškolského vzdelávania. Je zorientovaný v odbore svojej predmetovej špecializácie, v jeho výstavbe, má vhľad do širších súvislostí výchovy a vzdelávania a má osvojenú informačnú gramotnosť. Taktiež je schopný orientovať sa v organizačných podmienkach inštitucionálneho vzdelávania, preto dokáže pôsobiť najmä v suportívnych zložkách inštitucionálneho vzdelávania. Absolvent bakalárskeho študijného programu Rómsky  jazyk, literatúra  a reálie je kvalifikovaný odborník ovládajúci rómsky spisovný  jazyk slovom a písmom, ktorý disponuje rozsiahlymi znalosťami v oblasti rómskych reálií, jazyka, literatúry  a kultúry. Tieto znalosti je schopný uplatňovať v rozličných oblastiach spoločenskej činnosti, predovšetkým v edukačnej, kultúrnej, masmediálnej, edičnej, správnej a v hospodárskej sfére.
Absolvent 1. stupňa zvládne a pochopí podstatné údaje, pojmy, princípy a teoretické a metodologické zásady z rómskeho jazykového a kultúrneho  areálu, vie použiť primerané teoretické poznatky v bežnej praxi. Ovláda základnú štruktúru a obsah disciplín svojej predmetovej špecializácie, najmä je však pripravený získať úplnú učiteľskú spôsobilosť na 2. stupni vysokoškolského štúdia. Absolvent študijného programu Rómsky jazyk, literatúra a reálie 1. stupňa má základný teoreticko-metodologický prehľad v jednotlivých disciplínach rómskeho  jazyka, literatúry a kultúry. Základnou charakteristikou profilu absolventa je dobrá znalosť normy súčasnej spisovnej rómčiny vo všetkých jej systémoch a subsystémoch,  znalosť hovorovej podoby jazyka a schopnosť stanovenia vplyvu dialektov na jazykovú komunikáciu, schopnosť analyzovať jednotlivé jazykové javy v ich konfrontačnom a funkčnom rozmere. Profil predpokladá dobrú prípravu aj na tvorivú  prácu v oblasti rómskej kultúry. V literárnej oblasti nadobudol poznatky zo pôvodnej rómskej literatúry, literatúry o Rómoch, získal potrebné vedomosti potrebné  na zhodnotenie  miesta rómskej literatúry medzi literatúrami ostatných slovanských národov, nadobudol schopnosť analýzy, hodnotenia, interpretácie a zaraďovania diel do historického vývinového kontextu podľa žánrovej a druhovej typológie.
Na základe absolvovania predmetov sociálno-vedného, pedagogického a psychologického základu absolvent pozná a chápe koncept inštitucionálneho socializačného procesu v širších sociálno-vedných súvislostiach; ovláda psychologickú interpretáciu vývinu, výchovy a vzdelávania človeka; pozná princípy tvorby a projektovania pedagogického a didaktického prostredia v edukácii.
	
II.36 Komentár vysokej školy k plneniu kritéria	
	
Podklady na vyhodnotenie plnenia kritéria KSP-B2	
II.37 Počet kreditov za prax študentov v reálnej prevádzke		
II.38 Splnenie charakteristiky študijného programu	
Štandardná dĺžka Bc. štúdia v dennej forme trvá 3 akademické roky, t. j. 6 semestrov, v externej forme 4 roky, t. j. 8 semestrov.
V jednotlivých rokoch štúdia musí študent zvládnuť predpísané znalosti, vedomosti a zručnosti obsiahnuté v povinných a povinne voliteľných predmetoch podľa študijného plánu.
V jednotlivých akademických rokoch študent daného študijného programu získa tieto základné poznatky: v 1. roku štúdia - všeobecné informácie o fungovaní systému rómskeho jazyka, o fonetických a fonologických zákonitostiach fungovania rómskeho jazyka; poznatky z teórie literatúry, o rómskej literatúre a kultúre ako fenoméne, ktorý je bohatstvom národa definujúceho jeho identitu, o literárnych  druhoch a žánroch; prehľad o dejinách Rómov do roku 1989, o rómskej lexike a jej členení, o morfológii a jej špecifikách v porovnaní s príbuznými jazykmi, o teórie rómskej literatúry, o multikultúrnej výchove a rómskej dialektológii; v 2. roku štúdia študent získa hlbšiu znalosť rómskeho jazyka , o rómskej literatúre pre deti a mládež o dejinách Rómov po roku 1989, , postavení Rómov a rómskych témach v oblasti filmu, hudby, politiky a pod.; v 3. roku štúdia -  o syntaxi rómskeho jazyka, zvýši sa znalosť rómskeho jazyka na komunikatívnej a písomnej úrovni, o dejinách Rómov av Európe a pod. Získané poznatky bude mať možnosť neskôr uplatniť počas predmetovej praxe a využiť ich pri napísaní bakalárskej práce.	
II.39 Komentár vysokej školy k plneniu kritéria	
	
Podklady na vyhodnotenie plnenia kritéria KSP-B3	
II.40 Zdôvodnenie štandardnej dĺžky štúdia	
-	
Podklady na vyhodnotenie plnenia kritéria KSP-B4	
II.41 Zdôvodnenie spojenia prvého a druhého stupňa vysokoškolského štúdia do jedného celku	
-	
Podklady na vyhodnotenie plnenia kritéria KSP-B5	
II.42 Počet kreditov za záverečnú prácu, vrátane obhajoby	14	
II.43 Ciele a organizácia záverečnej práce vrátane obhajoby	
Univerzita má vypracovaný ucelený systém  procesov zabezpečujúcich postup pre prípravu a organizáciu záverečných prác vo všetkých stupňoch štúdia. Základným dokumentom je Smernica o náležitostiach záverečných prác, ich bibliografickej registrácii, kontrole originality, uchovávaní a sprístupňovaní, vydaná rektorom PU dňa 29.11.2013  (Čl. 1 – Čl. 10).  Smernica spresňuje všeobecné ustanovenia, základné pojmy, charakteristiku a formálnu úpravu záverečných prác, etiku a techniku citovania a bibliografických odkazov, štruktúru práce, odovzdávanie, kontrolu originality a sprístupňovanie, pôsobnosť univerzity, jej súčastí a pôsobnosť autora záverečnej práce, informácie o centrálnom registri záverečných prác a o pôsobnosti ministerstva a univerzity, záverečné ustanovenia.
Konkrétne postupy pre vymedzenie záverečných prác v bakalárskom a magisterskom stupni štúdia, ich spracovanie, obhajoba a hodnotenie sú uvedené v Študijnom poriadku PU v článku 28 v odsekoch 1-30.
Postupy spracovania rigoróznych prác a ich obhajoba sú uvedené v čl. 30 Študijného poriadku PU  v odsekoch 9 až 19.
Náležitosti dizertačnej práce a jej obhajoby sú dokumentované v Študijnom poriadku PU v článkoch 39 až 43.

Bakalárska záverečná práca študenta v ŠP rómsky jazyk a literatúra predstavuje vyriešenie parciálneho problému v oblasti rómskeho jazyka, literatúry, dejín alebo kultúry.
Témy záverečných prác sa schvaľujú raz ročne na zasadnutiach pracovníkov Centra jazykov a kultúr národnostných menšín - Ústavu rómskych štúdií, zadáva ich vedúci alebo konzultant práce. Bakalársku prácu ohodnotí formou posudku a známkou zadávateľ a posúdi jeden oponent. 
Rozsah záverečnej bakalárskej práce je 30 – 35 strán.	
Podklady na vyhodnotenie plnenia kritéria KSP-B6	
II.44 Názov študijného programu obsahuje spojenie „inžinierstvo, inžiniersky“	nie	
II.45 Udeľovaný akademický titul je inžinier (v skratke Ing.) alebo inžinier architekt (v skratke Ing. arch.) 	nie	
II.46 Počet kreditov za projektovú prácu – celkovo		
-	Záverečná práca 		-	Práca na projektoch v rámci ostatných predmetov		
		-	Odborná prax 		
II.47 Podiel kreditov, ktoré sa získavajú za prácu na projektoch, na celkovom počte kreditov  potrebných na riadne skončenie štúdia	%	
II.48 Komentár vysokej školy k plneniu kritéria	
	
Podklady na vyhodnotenie plnenia kritéria KSP-B7	
II.49 Názov študijného programu obsahuje slovo umenie alebo od neho odvodený názov	nie	
II.50 Udeľovaný akademický titul je magister umenia (v skratke Mgr. art.) alebo doktor umenia (v skratke ArtD.)	nie	
II.51 Počet kreditov získaných za umelecké výkony - celkovo		-	z toho za záverečnú prácu		
II.52 Podiel kreditov získaných za umelecké výkony na celkovom počte kreditov potrebných na riadne skončenie štúdia	%	
II.53 Komentár vysokej školy k plneniu kritéria	
	
Požiadavky na uchádzačov a spôsob ich výberu	
Podklady na vyhodnotenie plnenia kritéria KSP-B8	
II.54 Spôsob prijímania na štúdium	
Dlhodobým zámerom a strategickým cieľom univerzity je pripraviť kvalitných absolventov v akreditovaných študijných programoch. Predpokladom dosiahnutia tohto cieľa je prijať na štúdium tých študentov, ktorí spĺňajú náročné kritériá kvality. Univerzita má vypracovaný systém postupov pre prijímanie študentov rozpracovaný v Študijnom poriadku PU v čl. 3 až 9 a v Opatrení rektora.../2014 Prijímacie konanie.
Konkrétne podmienky prijímacieho konania, zodpovedajúce špecifikám a osobitostiam študijných programov, má vypracované každá fakulta.
Prijímacie konanie sa pre uchádzača o štúdium začína doručením jeho písomnej prihlášky na štúdium na fakultu, prípadne na univerzitu, ktorá uskutočňuje príslušný študijný program. Okrem písomnej prihlášky, ktorá je povinná, fakulta umožní doručiť aj prihlášku v elektronickej forme bez zaručeného elektronického podpisu, použitím informačného systému, ktorý umožňuje uchádzačovi o štúdium overenie jej zaevidovania v informačnom systéme odo dňa jej podania do dňa skončenia prijímacieho konania. Dekan môže rozhodnúť, či súčasťou prijímacieho konania bude prijímacia skúška, alebo uchádzači o štúdium budú prijatí bez prijímacej skúšky. V odôvodnených prípadoch dekan fakulty môže vypísať druhé kolo prijímacieho konania.  Ak ide o študijný program uskutočňovaný na univerzite, vo veciach, v ktorých rozhoduje dekan, rozhoduje v tomto prípade rektor. Priebeh a harmonogram prijímacej skúšky určí dekan fakulty. Fakulta určí formu a obsah prijímacej skúšky.  Dekan vymenováva predsedov skúšobných komisií a prijímacích komisií. Prijímacia skúška sa koná v určenom termíne, fakulta však môže určiť aj náhradný termín. O mimoriadny termín konania prijímacej skúšky môžu dekana  požiadať uchádzači, ktorí v príslušnom roku absolvujú strednú školu v zahraničí. O prijatí na štúdium rozhoduje dekan. Poradným orgánom dekana je prijímacia komisia, ktorej členov vymenúva dekan. O prijatí na štúdium študijného programu uskutočňovanom na univerzite rozhoduje rektor. Poradným orgánom rektora je prijímacia komisia, ktorej členov vymenúva rektor. Rozhodnutie o výsledku prijímacieho konania sa musí vyhotoviť písomne do 30 dní od overenia splnenia podmienok prijatia na štúdium. Rozhodnutie musí obsahovať výrok, odôvodnenie a poučenie o možnosti podať žiadosť o preskúmanie rozhodnutia. Uchádzač, ktorý nepreukáže splnenie základných podmienok prijatia na štúdium v čase overovania splnenia podmienok na prijatie, môže byť na štúdium prijatý podmienečne s tým, že je povinný preukázať splnenie základných podmienok prijatia na štúdium najneskôr v deň určený na zápis na štúdium. 	
II.55 Ďalšie podmienky prijatia na štúdium	
Výhodou ej, ak uchádzači o štúdium ŠP rómsky jazyk a literatúra ovládajú minimálne hovorovú formu rómskeho jazyka a majú skúsenosti z rómskeho prostredia.
	
II.56 Selektívnosť podmienok prijatia	
Denná forma	
 Akademický rok	Počet podaných prihlášok	Počet prijatých	Počet zapísaných	
-	-		-	%	-	%	
-	-		-	%	-	%	
Externá forma	
Akademický rok	Počet podaných prihlášok	Počet prijatých	Počet zapísaných	
-	-		-	%	-	%	
-	-		-	%	-	%	
Požiadavky na absolvovanie štúdia	
Podklady na vyhodnotenie plnenia kritéria KSP-B9	
II.57 Aplikovanie systému vnútorného zabezpečovania kvality	
Univerzita venuje problematike systému kvality mimoriadnu pozornosť. Procesy implementácie systémov kvality začala univerzita implementovať už od roku 2009, výsledkom čoho bolo ocenenie Univerzity v súťaži Národná cena Slovenskej republiky za kvalitu 2011. Univerzita aj fakulta vypracovala v roku 2011 samohodnotiace správy podľa modelu CAF. V roku 2013 bola zriadená Rada pre kvalitu vzdelávania Prešovskej univerzity v Prešove, bol vypracovaný Vnútorný systém hodnotenia kvality vzdelávania na Prešovskej univerzite v Prešove. V roku 2014 bola zriadená Pracovná skupina pre hodnotenie vnútorného systému kvality. Na uvádzaných grémiách sa kontinuálne optimalizujú procesy implementovaného vnútorného systému kvality.
Centrálnym dokumentom mapujúcim procesy vnútorného systému kvality je Príručka kvality. Na univerzitnej aj fakultnej úrovni sú schválené Mapy procesov, dynamické dokumenty mapujúce jednotlivé univerzitné a fakultné procesy determinujúce kvalitu (nielen) vzdelávania, syntetizujúce univerzitné a fakultné predpisy súvisiace s procesmi kvality. Táto dokumentácia, vrátane súvisiacich interných predpisov univerzity a fakulty je dostupná z hlavnej web stránky univerzity a fakulty z odkazu „Vnútorný systém riadenia kvality“. V súvislosti s procesmi komplexnej akreditácie boli v ostatnom období prijaté napr. tieto opatrenia, ktoré dopĺňajú existujúcu štruktúru interných predpisov v oblasti vnútorného systému kvality: Kritériá  a pravidlá hodnotenia  študentov; Prijímacie konanie; Tvorba, schvaľovanie, monitorovanie a pravidelné hodnotenie študijných programov; Zabezpečovanie kvality vysokoškolských učiteľov; Zber, analýza a používanie informácií potrebných na efektívne riadenie a uskutočňovanie študijných programov; Pravidelné zverejňovanie aktuálnych, objektívnych kvantitatívnych a kvalitatívnych informácií o študijných programoch a ich absolventoch; Charakteristika zapojenia študentov do vnútorného systému kvality; Postup realizácie študentských mobilít v rámci programu Erasmus+.
Univerzita má vytvorený a funkčný systém hodnotenia vedecko-pedagogických pracovníkov.	
II.58 Štruktúra požiadaviek na riadne skončenie štúdia	
Požiadavky na úspešné absolvovanie štúdia sú dostačujúco selektívne, aby neumožnili absolvovanie štúdia tomu študentovi, ktorý nezískal v priebehu vzdelávacieho procesu vedomosti, schopnosti a zručnosti na štandardnej úrovni. Vysoká škola má vlastný systém zabezpečenia kvality (v súlade s § 87a ods. 2 zákona má vysoká škola vypracovaný, zavedený, používaný a funkčný vnútorný systém kvality, ktorý zahŕňa politiku vysokej školy v oblasti zabezpečovania kvality vysokoškolského zabezpečovania a postupy v oblasti zabezpečovania kvality), ktorého súčasťou je zabezpečenie úrovne kvality vzdelávacieho procesu vrátane spôsobu hodnotenia štátnych skúšok a zvlášť záverečnej práce. V rámci akreditácie existujúcich študijných programov alebo študijných programov v študijných odboroch a stupňoch, kde už má vysoká škola/fakulta akreditovaný iný študijný program, sa vyžaduje, aby vnútorný systém zabezpečovania kvality garantoval identifikáciu konkrétnych nedostatkov, rizík a možností zlepšenia pri poskytovaní študijných programov v danom študijnom odbore a stupni, a vysoká škola preukázala konkrétne opatrenia, ktoré prijala a uskutočnila za účelom skvalitnenia poskytovaného študijného programu.
Posudzuje sa aj miera neúspešnosti štúdia, či rozloženie hodnotenia študentov v rámci jednotlivých predmetov a rozloženie hodnotenia študentov v rámci záverečných prác.

Úspešné absolvovanie ŠP Rómsky jazyk a literatúra je podmienené jazykovou úrovňou, ktorá umožňuje veľmi dobrú samostatnú komunikáciu v spisovnom rómskom jazyku, predpokladá zvládnutie jazykového systému rómskeho jazyka, rómskej literatúry, kultúry a reálií na úrovni, ktorá umožňuje podieľať sa na odbornom romistickom výskume. Absolvent má získaný plný počet kreditov za celé štúdium (180), v tom rámci  úspešne obhájenú záverečnú prácu a vykonané  záverečné skúšky (z oblasti poznania študijného odboru, kolokviálna skúška, osobitne v časti disciplín predmetovej špecializácie a v časti pedagogicko-sociálnovednej). 	
II.59 Úspešnosť štúdia	
Denní	2007/2008	2008/2009	2009/2010	2010/2011	2011/2012	2012/2013	
Novoprijatí	-	-	-	-	-	-	
Absolventi	-	-	-	-	-	-	
	
Externí	R/R+1	R+1/R+2	R+2/R+3	R+3/R+4	R+4/R+5	R+5/R+6	
Novoprijatí	-	-	-	-	-	-	
Absolventi	-	-	-	-	-	-	
	
II.60 Rozloženie hodnotenia záverečných prác	
Počet študentov v dennej forme štúdia so zodpovedajúcim hodnotením v príslušnom akademickom roku	
 Hodnotenie	2007/2008	2008/2009	2009/2010	2010/2011	2011/2012	2012/2013	
A	-	-	-	3	2	1	
B					2		
C							
D							
E							
FX							
Počet študentov v externej forme štúdia so zodpovedajúcim hodnotením v príslušnom akademickom roku	
 Hodnotenie	R/R+1	R+1/R+2	R+2/R+3	R+3/R+4	R+4/R+5	R+5/R+6	
A							
B							
C							
D							
E							
FX							
	
II.61 Komentár vysokej školy k plneniu kritéria	
	
Podklady na vyhodnotenie plnenia kritéria KSP-B10	
II.62 Komentár vysokej školy k plneniu kritéria	
	
Podklady na vyhodnotenie plnenia kritéria KSP-B11	
II.63 Uplatnenie absolventov 	
Absolventi študijného programu Rómsky  jazyk a literatúra 1. stupňa môžu pracovať ako pomocní učitelia v primárnej a sekundárnej edukácii (konverzácia a pod.), ako odborní pracovníci v oblasti romistiky, v kultúrno-spoločenských organizáciách ako kultúrno-osvetoví alebo metodicko-odborní pracovníci (národnostné združenia, národnostné periodiká, Dokumentačno-informačné centrum Rómov a pod.), v  masmédiach  (redakcie periodickej tlače, národnostno-etnické vysielanie Slovenského rozhlasu a Slovenskej televízie) a v špecializovaných orgánoch štátnej správy ako špecialisti na národnostnú problematiku s akcentom na rómsku národnostnú menšinu.
Absolvent získa úplné prvostupňové vysokoškolské vzdelanie v odbore Učiteľstvo akademických predmetov s orientáciou na rómsky jazyk, literatúru  a kultúru.	
III. Spolu s formulárom sa predkladajú nasledujúce doklady	
 	Počet	
III.1 Vedecko-pedagogické alebo umelecko-pedagogické charakteristiky profesorov a docentov pôsobiacich v študijnom programe (kritérium KSP-A3)	1	
III.2 Vedecko-pedagogické alebo umelecko-pedagogické charakteristiky školiteľov v doktorandskom štúdiu (kritérium KSP-A4)	0	
III.3 Zoznam vedúcich záverečných prác  a tém záverečných prác za obdobie dvoch rokov (kritérium KSP-A4)	0	
III.4 Zloženie skúšobných komisií na vykonanie štátnych skúšok v študijnom programe za posledné dva roky (kritérium KSP-A5)	0	
III.5 Kritériá na obsadzovanie funkcií profesor a docent (kritérium KSP-A6)	1	
III.6 Odporúčaný študijný plán (kritérium KSP-B1)	2	
III.7 Dohoda spolupracujúcich vysokých škôl (kritérium KSP-B1)	0	
III.8 Informačné listy predmetov (kritérium KSP-B2)	1	
III.9 Požadované schopnosti a predpoklady uchádzača o štúdium študijného programu (kritérium KSP-B8)	1	
III.10 Pravidlá na schvaľovanie školiteľov v doktorandskom študijnom programe (kritérium KSP-B9)	0	
III.11 Stanovisko alebo súhlas príslušnej autority k študijnému programu (kritérium KSP-B10)	0	
III.12 Zoznam dokumentov predložených ako príloha k žiadosti	1